Kalcium-ciánamid
Kalcium-ciánamid | |||
![]() | |||
IUPAC-név | Kalcium-ciánamid | ||
Más nevek | Mésznitrogén | ||
Kémiai azonosítók | |||
---|---|---|---|
CAS-szám | 156-62-7 | ||
EINECS-szám | 205-861-8 | ||
RTECS szám | GS6000000 | ||
| |||
| |||
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |||
Kémiai képlet | CaCN2 | ||
Moláris tömeg | 80,11 g·mol-1 | ||
Megjelenés | fehér, szilárd | ||
Sűrűség | 2,29 g/cm³[1] | ||
Olvadáspont | 1340 °C[1] | ||
Forráspont | 1150 - 1200 °C (szublimál)[1] | ||
Oldhatóság (vízben) | Bomlik[1] | ||
Veszélyek | |||
Főbb veszélyek | Ártalmas (Xn)[1] | ||
NFPA 704 | |||
R mondatok | R22, R37, R41[1] | ||
S mondatok | S22, S26, S36/37/39[1] | ||
LD50 | 158 mg/kg (patkány, szájon át)[1] | ||
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A kalcium-ciánamid (képlete CaCN2) a ciánamid kalciumsója. Fehér vagy szürkés színű vegyület. Víz hatására elbomlik, hidrolizál. Műtrágyaként használják mésznitrogén néven. Mérgező hatású vegyület.
Kémiai tulajdonságai[szerkesztés]
A kalcium-ciánamid víz hatására lassan hidrolizál. A hidrolízisekor először kalcium-hidroxid és karbamid keletkezik, majd az utóbbi tovább bomolhat ammónium-karbonáttá.
Híg kénsav hatására ciánamid szabadul fel belőle, ez a ciánamid gyártásakor alkalmazható.
Előállítása[szerkesztés]
A kalcium-ciánamid kalcium-karbidból állítható elő, ha azt elektromos kemencében nitrogénáramban 1000°C-ra hevítik (Frank és Caro módszere).
Felhasználása[szerkesztés]
A kalcium-ciánamid fontos műtrágya. Műtrágyaként mésznitrogén néven kerül forgalomba. A talaj nedvessége hatására hidrolizál, ammóniumsó (ammónium-karbonát) képződik belőle. Ezt a nitrifikáló baktériumok nitráttá tudják oxidálni, amit a növények felszívhatnak. A kalcium-ciánamidnak gyomirtó hatása is van.
A kalcium-ciánamidból kénsavval gyártható ciánamidnak preparatív jelentősége van, számos vegyületet (guanidin és ennek származékai, karbamid, tiokarbamid, melamin) állítanak elő belőle.
Források[szerkesztés]
- Bruckner Győző: Szerves kémia, I-1-es kötet
- Erdey-Grúz Tibor: Vegyszerismeret